TÖRVÉNY A NEMZETI KISEBBSÉGEK JOGAINAK ÉS SZABADSÁGJOGAINAK VÉDELMÉRŐL

Első rész

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

A törveny tárgya

1. szakasz
E Törvény szabályozza azon egyéni és kollektiv jogok érvényesítési módját, melyeket a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság alkotmánya és a nemzetközi szerződések szavatolnak a nemzeti kisebbségek tagjainak.
E Törvény rendelkezik a nemzeti kisebbségek védelméről jogaik és szabadságjogaik érvényesítésének minden hátrányos megkülönböztetése esetén, és létrehozza azokat az eszközöket, amelyek biztosítják és védelmezik a kisebbségek külön jogát az, önkormzathoz az oktatás, a nyelvhasználat, a tájékoztatás és kultúra területén, továbbá létrehozza azokat az intezményeket, amelyek megkönnyítik a kisebbségek részvételét a hatalomban és a közügyek irányításában. 
E Törvényben szabályozott kérdések, az alkotmánnyal és törvénnyel összhangban, részletesebben is rendezhetők köztärsasági és tartományi jogszabályokkal.

A nemzeti kisebbség meghatározása
2.szakasz

E Törvény értelmében nemzeti kisebbség a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság állampolgárainak minden csoportja, amely számát tekintve reprezentatív, noha a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság területén kisebbséget képez; a lakosság olyan csoportjához tartozik, amely tartós és szoros kapcsolatban
van a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság területével, és olyan ismérvekkel rendelkezik mint a nyelv, kultúra, nemzeti és etnikai hovatartozás, származás és vallás, melyek alapján különbözik a többségi népességtöl, és amely csoport tagjait az a törődés jellemzi, hogy együtt megőrizzék közös azonosságtudatukat, beleértve kúltúrájukat, hagyományukat, nyelvüket vagy vallásukat.	
E Törvény értelmében nemzeti kisebbség az állam polgárainak minden csoportja, amelyet népnek, nemzeti vagy etnikai közösségnek, nemzeti vagy etnikai csoportnak, nemzetiségnek vagy népességnek neveznek vagy ekként határoznak meg, és eleget tesznek e szakasz 1. bekezdésben meghatározott feltételeknek.

Második rész

ALAPELVEK
A hátrányos megkülönböztetés tilalma

3. szakasz
A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyekkel szemben tilos nemzeti, etnikai, faji és nyelvi  alapon a hátrányos megkülönböztetés minden formája.
A szövetségi, köztársasági, az autonóm tartományi, városi és községi szervek nem hozhatnak olyan jogi aktusokat, és nem foganatosíthatnak olyan intézkedéseket, amelyek e szakasz 1. bekezdésével ellentétesek.

Az egyenjogúságot biztosító intezkedések

4. szakasz
A Jugoszláv Szövetségi Köztársaságban a hatalmi szervek az alkotmánnyal és törvénnyel összhangban jogszabályokat, egyedi jogi aktusokat hozhatnak, és intézkedeséket foganatosíthatnak a nemzeti kisebbségekhez és a többségi nemzethez tartozö személyek közötti teljes és eredményes egyenjogúság biztosítása érdekében.
	A hatalmi szervek e szakasz 1. bekezdésében foglalt jogi aktusokat hoznak, és intézkedéket foganatosítanak a roma nemzeti kisebbséghez tartozó személyek helyzetének javítására. 
	E szakasz 1. bekezdésében foglalt jogszabályok, egyedi jogi aktusok és intézkedések nem tekinthetők hátrányosan megkülönböztető aktusnak.
		
A nemzeti hovatartozás szabad megválasztása
és kinyilvánítása

5.szakasz
	A Jugoszláv Szövetségi Köztársaság alkotmányában 	meghirdetett nemzeti hovatartozás megválasztásának és kinyilvánításának szabadságával összhangban senki sem szenvedhet kárt a nemzeti hovatartozásának megválasztása, kinyilvánítása miatt, vagy ha tartózkodlk töle.
	Tilos a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek minden olyan jegyzékbe vétele, amely akaratuk ellenére a nemzeti hovatartozás kinyilatkoztatására kötelezi őket.
	Tilos a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek erőszakos beolvasztására irányuló minden cselekmény és intezkedés.

Jog az azonos nemzetiségekkel való  hazai és külföldi együttműködésre

6.szakasz
A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyeknek joguk van, hogy a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságon belül és határain kívül szabadon létesítsenek és fenntartsanak békés kapcsolatokat olyan személyekkel, akik törvényesen tartózkodnak más államokban, különösen azokkal, akikkel közös az etnikai, kulturális, nyelvi és vallási azonosságuk, vagy közös a kulturális örökségük.

Az állam kedvezményeket nyújthat az 1. bekezdésben foglalt jogok érvényesítése céljából.

Az alkotmányos rend, a nemzetközi jogi elvek és a közerkölcs tiszteletének kötelezettsége

7.szakasz 
Tilos e Törvényben foglalt jogokkal való olyan visszaélés, amely a Jugoszláv Szövetségi Köztärsaság vagy a tagköztársaságok alkotmányos rendjének erőszakos megdöntésére, területi egységének megbontására, a szavatolt polgári és emberi szabadságjogok megsértésére, illetve nemzeti, faji és vallási türelmetlenség és gyűlölet kiváltására irányul.
E Törvénnyel előirányozott jogokat nem szabad a nemzetközi jogi elvekkel ellentétes célok megvalósulására, vagy a közbiztonság, az erkölcs vagy a közegészség ellen felhasználni.
Az e Törvényben szavatolt jogok nem lehetnek hatással az állampolgárságból eredő kötelezettségekre és felelősségre.

A szerzett jogok védelme

8. szakasz
E törvénnyel nem változnak, és nem szűnnek meg a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek jogai, amelyeket e Törvény hatályba lépése előtt alkalmazott jogszabályok és valamint a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság által aláírt nemzetközi szerződések alapján szereztek.

Harmadik rész

JOG A SAJÁTOSSÁGOK MEGŐRZÉSÉRE

A személynév megválasztása és használata
9.szakasz
A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogosultak arra, hogy szabadon válasszák meg és használják személynevüket és gyermekeik nevét, valamint hogy ezeket a személyneveket minden közokiratba, hivatalos nyilvántartásba és személyi adattárba a nemzeti kisebbséghez tarlozó személyek nyelvének és helyesírásának szabályai szerint bejegyezzék.
Az 1. bekezdésben foglalt jog nem zárja ki a személynév párhuzamos bejegyzését a szerb nyelv és írásmód szabályai szerint.

Az anyanyelvhasználat joga
 10. szakasz

A nemzeti kisebbségekhez tartozűó személyek szabadon használhatják a nyelvüket és írásmódjukat a magánéletben és nyilvánosan.

A hivtalos nyelv és íráshaszálat

11. szakasz
A helyi önkormányzati egység területén, ahol hagyományosan élnek nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek, a nyelvük és írásmódjuk egyenrangú hivatalos hasznälatban lehet.
A helyi önkormányzati egység köteles bevezetni a nemzeti kisebbség nyelvének és irásmódjának egyenrangú hivatalos használatát, ha a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek a legutóbbi népszámlálás adatai szerint elérik a  területükön levő összlakosság 15%-át.
Abban a helyi önkormányzati egységben, ahol e Törvény meghozatalának idején a nemzeti kisebbség nyelve hivatalosan használt, e nyelv hivatalos használatban marad.
E szakasz 1. bekezdése szerint hivatalos nyelvhasználaton értendő különösen: a kisebbségek nyelvének használata a közigazgatási és bírósági eljárásban és a közigazgatási és bírósági eljárás lefolytatása a nemzeti kisebbség nyelvén, a kisebbségi nyelv használata a közhatalmi jogosítványokkal felruházott szervek polgárokkal történő kommunikációja során; köziratok kiadása és hi'vatalos nyilvántartások és személyi adattárak vezetése a nemzeti kisebbségek nyelvén, és ezen okiratok teljes ervenyű elfogadása e nyelveken, nyelvhasználat a szavazólapokon és választási anyagon, nyelvhasználat-- a képiselő-testületek munkájában.
E szakasz 2. bekezdésében említett területeken a közhatalmi jogositványokkal rendelkező szervek elnevezését, a helyi önkormányzat egységeinek, településeknek, tereknek és utcáknak neveit és egyéb földrajzi neveket az adott nemzeti kisebbség nyelvén, annak hagyománya és helyesírása szerint is ki kell írni.
A szövetségi törvényeket és jogszabályokat megjelentetik a nemzeti kisebbsegek riyelvén is, külön jogszabállyal összhangban.
Azok a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek, akiknek a száma eléri a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság összlakosságának a legutóbbi népszámlálás szerinti legkevesebb 2%-át jogosultak saját nyelvükön a szövetségi szervekhez folyamodni, és azon a nyelven választ kapni.
A Szövetségi Képviselőház azon kepviselője, aki a Jugoszláv Szövetségi Köztársáság összlakosságának a legutóbbi népszámlálás szerint legkevesebb 2%-át képező nemzeti kisebbséghez tartozik, jogosult a Kepviselöőházban saját nyelvén felszólalni, amit részletesen a Szövetségi Képviselőház tanácsának ügyrendi szabályzatai fognak rendezni.

Jog a kultúra ős hagyományok ápolására

12. szakasz
A nemzeti és etnikai, vallási és nyelvi sajátosságok kifejezése, megőrzése, ápolása,. fejlesztése, átadása és kinyilvánítása, mint a polgárok, a nemzeti kisebbségek és azokhoz tatartozó személyek hagyományának a része, azok elidegeníthetetlen egyéni és kollektív joga.
A nemzeti és etnikai sajátosságok megőrzése és fejlódése céljából a nemzeti
kisebbségekhez tartozó személyek jogosultak: arra, hogy, a művelődési és művészeti élet valamennyi területén külön művelődési, miűvészeti és tudományos intézményeket alapítsanak.
Az előző bekezdésben foglalt intézmények, társaságok és egyesületek munkájukban önállóak. Az állam, lehetőségeihez mérten, részt vesz e társnságok és egyesületek  finainszírozásában.
E szakasz 2. bekezdésében foglalt intézmények, társaságok és egyesületek serkentésére és támogatásaára külön alapítványok létesíthetők.
Azok a múzeumok, levéltárak és műemlékvédő intézmények, melyeknek alapitója az állam, biztositják a területükön levő nemzeti kisebbségek kulturális és történelmi örökségének bemutatását és védelmét. A nemzeti tanácsok képviselői, részt vesznek közösségük kulturális és történelmi örökségének bemutatási módját meghatározó döntéshozatalban.

Anyanyelvű oktatás

13. szakasz
A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyeknek joguk van anyanyelvű oktatásra és nevelésre az iskoláskor előtti, elemi és középfokú oktatási és nevelési intézményekben.
Ha e Törvény meghozatalának idején, a közoktatási rendszer keretében nem folyik oktatás e szakasz 1. bekezdésében foglalt nemzeti kisebbséghez tartozó személyek nyelvén, az állam köteles megteremteni a nemzeti kisebbség nyelvén folyó oktatás megszervezésének feltételeit, ám addig is köteles biztosítani a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek számára a kétnyelvű oktatást vagy a nemzeti kisebbség nyelvének tanulását a nemzeti történelem és kultüra elemeivel.
E szakasz 1. es 2. bekezdésében foglalt jogok érvényesítéséhez előírható meghatározott minimális tanulói létszám, azzal, hogy e szám kisebb is lehet a tanulók törvény által meghatározott minimális számánál az egyes tanítási és oktatási formák biztosításához.
A nemzeti kisebbség nyelvén folyó oktatás nem zárja ki a szerb nyelv kötelező tanulását.
E szakasz 1. bekezdésében foglalt oktatási szükségletekre a tantervprogram a nemzeti tartalomraa vonatkozó részében jelentős mértékben tartalmazni fogja a nemzeti kisebbség törtenelmére, miűvészetére és kultűrájára vonatkozó teémákat.
E szakasz 1. bekezdésében foglalt tantárgyak tanterveinek kidolgozásában, amelyeket a nemzeti kisebbség nyelvén, kétinyelvűen és a nemzeti kisebbség nyelvének a nemzeti kultúra elemeivel oktatnak, és amely tantaágyak kifejezik a nemzeti kisebbségek sajátosságait, kötelezően részt vesznek a nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsai.
A szerb nyelvű oktatási intézmények és iskolák tanterveinek és programjainak a nemzeti kisebbség iránti türelem elősegítése érdekében tartalmaznia kell a nemzeti kisebbségek történelmével, kultúrájával és helyzetével kapcsolatos ismereteket, valamint azokat az egyéb ismereteket, amelyek elősegítik az egyrnás iránti türelmet és az együttélést. Azokon a területeken, ahol a kisebbség nyelve hivatalos használatban van, a szerb nyelvű oktatási intézmények és iskolák tantervének és progratnjának tartalmaznia kell a nemzeti kisebbségi nyelv tanulásának lehetőségét.

14. szakasz

A 13. szakasz 1. bekezdésében foglalt nemzetiségi kisebbségek nyelvén folyó oktatás szükségleteire a főiskolai és egyetemi oktatás keretében tanszékeket és karokat fognak biztosítani, amelyeken a nemzeti kisebbségek nyelvén vagy kétnyelvűen fogák képezni az óvodai nevelőket, tanítókat valamint a nemzeti kisebbségek nyelvtanárait.
Az előző bekezdésben foglal főiskolai és egyetemi oktatáson kívül, az egyetemi kar megszervezi a nemzeti kisebbségi nyelvű lektorátust, ahol a nemzeti kisebbseéghez tartozó egyetemi hallgatók elsajátíthatják a nemzeti kisebbség nyelvén a szakkifejezéseket.
E szakasz 1. es 2. bekezdésében foglalt kötelezettségein kívül az állam segíteni fogja a tanárok szakképesítését és szakterminológiai továbbképzését e szakasz 1. bekezdésében foglalt oktatás szükségleteire.
Az állam serkenteni fogja a nemzetközi együttműködést annak érdekében, hogy a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyeknek lehetővé tegye, hogy külföldön anyanyelvükön tanuljanak, és az így szerzett oklevelet a törvénnyel összhangban, elismeri.
15.szakasz

A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogosultak magán oktatási intőzményeket, iskolákat vagy egyetemeket alapítani és fenntartani, ahol az oktatást a nemzett kisebbség nyelvén vagy kétnyelvűen szervezik meg a törvénnyel összhangban.
A netnzeti kisebbség nyelvén történő oktatás finanszírozásában hazai és külföldi szervezetek, alapítványok és magánszemélyek is résztvehetnek a törvénnyel összhangban.
Az előző bekezdésben foglalt pénz- és egyéb adományokra az állam bizonyos könnyítéseket nyújt vagy mentesítést ad a közterhek alól. 

Nemzeti jelképek használata

16. szakasz
A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogosultak nemzeti jelképeket és jeleket_választani és használni.
A nemzeti jelkép és jel nem lehet azonos más ország jelképével és jelével.
A nemzeti kisebbségek jelképeit, jeleit és ünnepeit a nemzeti tanácsok javasolják. A nemzeti kisebbségek jelképeit, jeleit es ünnepeit a Szövetségi Nemzeti Kisebbségi Tanács hagyja jóvá.
A nemzeti kisebbségek jelképei és jelei hivatalosan kitúzhetők a helyi szervek és közhatalmi jogosítványokkal rendelelkezö szervezetek épületére és helységeiben ällami ünnepek és a nemzeti kisebbségek ünnepe alkalmával azokon a területeken, ahol a nemzeti kisebbség nyelve hivatalos használatban van.
A nemzeti kisebbségek jelképei és jelei e szakasz 4. bekezdésében foglalt hivatalos használata alkalmával kötelező kitűzni a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság, illetve tagköztársaság jelképeit és jeleit.

Tömegtájékoztatás a nemzeti kisebbségek nyelvén

17. szakasz

A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogosultak saját nyelvükön a teljes körű és pártatlan tájékoztatásra, beleértve az információk és eszmék kifejezeset, fogadását, továbbítását és cseréjét, a sajtó ős más tömegtájékoztatási eszközök útján.
Az állam a közszolgálati rádió és televizió műsoraiban biztosiífja a tájékoztatási, kulturális és oktatási tartalmakat a nemzeti kisebbsé nyelvé, de alapithat kólön rádió-é televíió--llomásokat  nemzeti kiebbséek nyelvén sugárzott műsorokra.
A nemzeti kisebbségekhez artozó jogosultak saját nyelvű médiumokat alapítani és fenntartani.

Negyedik rész

HATÉKONY RÉSZVÉTEL A , SAJÁTOSSÁGOKRA VONATKOZÓ
DÖNTÉSHOZATALBAN A HATALMI ÉS KÖZIGAZGATÁSI SZERVEKBEN

A Szövetségi Nemzeti Kisebbségi Tanács

18. szakasz

A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek nemzeti, etnikai, vallási, nyelvi és kulturális sajátosságainak megérzese, fejlesztése és védelme céljából, valamint jogainak ervenyesítésére, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaság Iétrehozza a Szövetségi Nemzeti Kisebbségi Tanácsot (továbbiakban: Tanács).
A Tanács összetételét és hatáskörét a szövetségi kormány határozza meg.
A nemzeti kisebbségek tanácsainak képviselői a Tanács tagjai.

A nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsai
19. szakasz.

A nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek önkormányzati joguk érvényesítése celjából a nyelvhasználat és írásmód, tájékoztatás és kultűra területén nemzeti tanácsokat  (továbbiakban: tanács) választhatnak.
A tanács jogi személy.
A tanácsnak, a nemzeti kisebbséghez tartozó személyek összletszámától fügően, legkevesebb 15, legtöbb 35 tagja van, akiket 4 évre választanak.
Az alkotmánnyal és törvénnyel összhangban a tanács meghozza statútumát és költségvetését.
A tanáicsot a költségvetésből és adományokból  finanszírozzák.
A megválasztott tanácsok nyilvántartását az illetékes szövetségi szerv vezeti.
A tanács képviseli a nemzeti kisebbséget a nemzeti kisebbségi nyelv hivatalos használata, az oktatás, a nemzeti kisebbségi nyelven történő tájékoztatás és a kultúra területén, részt vesz a döntéshozatalban vagy dönt kérdésekről ezen a területen és e területeken intézményeket alapít.
Az állami, a területi autonómia vagy a helyi önkormányzati egységek szervei e szakasz 7. bekezdésében foglalt kérdésekről való döntéshozatal során kikérik a tanács véleményét.
A tanács az e szakasz 8. bekezdésében foglalt szervekhez fordulhat a nemzeti kisebbség jogait és helyzetét érintő valamennyi kérdésben.
A 7. bekezdésben foglalt területekkel kapcsolatos meghatalmazások egy része átruházható a tanácsokra, az állam pedig biztosítani fogja e hatáskörök végzéséhez szükséges pénzeszközöket.
E szakasz 10. bekezdésében foglalt jogosítványok mértéke és fajtája meghatározásánál figyelembe veszik a tanács követelését.
A tanácsokat az önkéntesség, váaszthatóság, az arányosság és a demokrácia elve alapján alakítják meg.
A nenveti tanácsok megválasztásának szabályait külön törvény fogja rendezni.

Szövetségi Nemzeti Kisebbségi Alap

20. szakasz
A nemzeti kisebbségek társadalmi, gazdasági, kulturális és általános fejlődésének serkentésére Szövetségi Alap (továbbiakban: Alap) létesül.
Az Alap költségvetési eszközökből pénzeli a nemzeti kisebbségek helyzetének és kulturális alkotótevékenységének fejlesztését szolgáló tevékenységeket és projektumokat.
A szövetségi kormány jogszabályokkal fogja részletesen meghatározni az Alap összetételét és tevékenységét.

A közéletben való részvétel és egyenjogúság a közszolgálatokban való alkalmazáskor

21. szakasz
A közszolgálatokban, beleértve a rendőrséget is, foglalkoztatáskor figyelembe veszik a lakosság nemzeti összetételet, a megfelelő részvételi arányt és a szerv vagy szolgálat területén beszélt nyelv ismeretét.

Ötödik rész

A KISEBBSÉGI JOGOK ÉS SZABADSÁGJOGOK VÉDELME
A kisebbségi jogok megsértésének tilalma

22.szakasz 

A nemzeti kisebbségek által lakott területeken tilosak az olyan intézkedések, amelyek megváltoztatják a lakosság nemzeti összetételét, és amelyek megnehezítik a nemzeti kisebbségekhez tartozók jogainak gyakorlását és érvényesítését.

Bírósági és alkotmánybírósági jogvedelem 

23.szakasz

A nemzeti kisebbségekhez tartozók és a nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsai a jogaik védelmében kártérítési keresetet nyújthatnak be az illetékes bíróságnál.
A Szövetségi Alkotmánybíróságról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban a Nemzeti és Etnikai Közösségek Szövetségi Minisztériuma és a nemzeti kisebbségek nemzeti tanácsai jogosultak lesznek a Szövetségi Alkotrnánybíróságnál alkotmányos panaszt benyújtani abban az esetben, ha értékelesük szerint megsértették a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek alkotmányos és szabadságjogát, vagy abban az esetben, ha hozzájuk fordul a nemzeti kisebbséghez tartozö személy, akinek véleménye szerint megsértették alkotmányos és szabadságjogát.

Hatodik rész

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓRENDELKEZÉSEK

24.szakasz

E Törvény 19. szakaszának 13. bekezdésében foglalt törvény meghozataláig a nemzeti tanácsokat a nemzeti kisebbségek elektori gyűlései fogják megválasztani.
E szakasz 1. bekezdésében foglalt nemzeti kisebbség elektorai lehetnek azok a szövetségi és köztársasági képviselők és az autonóm tartományok képviselőházának képviselöi, akiket e tisztségekre a nemzeti kisebbséghez való tartozésuk folytán választottak, vagy akik a kisebbséghez tartozó személynek vallják magukat és beszőlik a kisebbség nyelvét.
E szakasz 1. bekezdésében foglalt nemzeti kisebbségek elektorai lehetnek azok a tanácsnokok is, akik a nemzeti kisebbséghez tartoznak és akiket olyan helyi önkormányzati egységben választották meg, ahol a kisebbségi nyelv hivatalos használatban van.
Elektor lehet minden polgár aki magát nemzeti kisebbséghez tartozó személynek vallja, és akinek jelölését legkevesebb 100 nemzeti kisebbséghez tartozó, választójoggal rendelkező személy támogat, vagy akit egy nemzeti kisebbség nemzeti szervezete vagy egyesülete jelöl.
A nemzeti kisebbségek elektori gyűlésének eljárására és hatáskörére vonatkozó többi kérdést a kisebbségi jogokban illetékes szövetségi szerv fogja szabályozni e törvény hatályba lépését követő 30 napon belül.

25. szakasz

E Törvény a JSZK Hivatalos Lapjában való megjelenés utáni nyolcadik napon Iép hatályba.

Forrás: Zakon o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina, Beograd: Savezno Ministarstvo nacionalnih i etničkih zajednica, s.a., 93—106.